" Több Kultúrájú Családok Egyesülete"
egyesület

egységes szerkezetbe foglalt
 Alapszabálya

1.  Az egyesület neve: "Több kultúrájú Családok Egyesülete" egyesület.

2.  Székhelye: 4031 Debrecen István király tér 1-3.

3. Az egyesület működése kiterjed Magyarország területére.

4.  Az egyesület (a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVL törvény 26. § c) pontja alapján meghatározott) célja: 

-	A magyarországi nemzeti és etnikai kisebbségekkel kapcsolatos tevékenység,

-	Hátrányos helyzetű csoportok társadalmi esélyegyenlőségének elősegítése,

-	Ismeretterjesztés,

-	Kulturális tevékenység,

-	Egészségmegőrzés, betegségmegelőzés.

-	Nemzetközi baráti és cserekapcsolatok

Az egyesület egyéb célja a következő részcélokból áll:

-	A Magyarországon élő külföldiek, vegyes házasok, családok és gyermekeik társadalomba való beilleszkedésének elősegítése.
-	A Magyarországra érkező külföldi fiatalok társadalomba való beilleszkedésének elősegítése
-	Segítségnyújtás a Magyarországon családi kapcsolatok révén letelepedett külföldiek részére, jogi, adó és egyéb hivatali ügyintézésekben.
-	Olyan kulturális rendezvények és szabadidős programok szervezése, melyeken a résztvevők megismerhetik a különböző országok nemzeti hagyományait, szokásait, kultúráját, a Magyarországon élő nemzeti és etnikai kisebbségek kultúrtörténetét, valamint ahol a külföldiek megismerhetik a magyar nemzeti kultúrát.
-	A közvélemény mássággal kapcsolatos ismereteinek és elfogadó képességének fejlesztése.
-	Előadások, bemutatók szervezése az egészséges nemzeti ételek népszerűsítésére a fiatalok és szüleik egészségének megóvása, a betegségek kialakulásának megelőzése céljából.

5. Az egyesület tevékenysége során nyitott, tagjain kívül bárki részesülhet közhasznú szolgáltatásaiból.

6. Az egyesület pártoktól független, közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, - így pártpolitikai tevékenységet nem folytat, országgyűlési, helyi önkormányzati választáson képviselő jelöltet nem állít, - szervezete pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt. 

7.  Az egyesület tagjai:

-	Az egyesület tagja lehet minden közügyektől eltiltás hatálya alatt nem álló 18. életévét betöltött magyar állampolgársággal rendelkező vagy Magyarországon letelepedett, illetőleg magyarországi tartózkodási engedéllyel rendelkező nem magyar állampolgár természetes személy, aki belépési szándékát a vezetőséggel szóban, vagy írásban közli, aki egyetért az egyesület céljával, vállalja, hogy részt vesz az egyesület által szervezett tevékenységekben, és rendszeresen befizeti a közgyűlés által megállapított tagdíjat.

-	A tag felvételéről a belépési szándék közlését követő 15 napon belül a vezetőség határoz. A felvételről vagy az elutasításról a vezetőség dönt az elnök vagy a titkár előterjesztése alapján. Amennyiben a vezetőség a felvételi kérelmet elutasítaná, a felvételét kérő 15 napon belül a közgyűléshez fellebbezhet. A közgyűlés döntése ellen további jogorvoslatnak helye nincs. 
A tagsági viszony a vezetőség vagy a közgyűlés felvételről szóló döntésének napján kezdődik, a tagok nyilvántartásába történő bejegyzéssel.

-	Az egyesület tagjait azonos jogok és kötelezettségek illetik meg, részt vehetnek az egyesület munkájában, szervezett programjain, választhatók tisztségviselőnek.

8. A tagok jogai/kötelezettségei:

-	A tagok jogai:
•	szavazati joggal részt vesz az Egyesület közgyűlésén,
•	bármely egyesületi tisztségre megválasztható,
•	részt vehet az Egyesület rendezvényein,
•	igénybe veheti az Egyesület szolgáltatásait,
•	indítványokat, javaslatokat terjeszthet be az Egyesület közgyűléséhez vagy vezetőségéhez,
•	megkapja az Egyesület tájékoztatóit, publikációit, minden rendezvényének a meghívóját.

-	A tagok kötelezettségei:
•	az alapszabály rendelkezéseinek betartása,
•	az alapszabályban meghatározott célok támogatása és megvalósítása a tag szakmai tevékenysége során,
•	részvétel az Egyesület munkájában,
•	tisztségre történő megválasztás esetén a tisztséggel járó feladatok maradéktalan ellátása,
•	a közgyűlés által megállapított tagdíj rendszeres megfizetése.

9. A tagsági viszony megszűnése:

A tagsági viszony kilépéssel, természetes személy tag elhalálozásával vagy a tagok nyilvántartásából történő törléssel szűnik meg.
Kilépéssel szűnik meg a tagsági viszonya annak, aki ezt a vezetőségnél írásban bejelenti, a bejelentést követő 30. napon.
A tag alapszabályt vagy jogszabályt súlyosan sértő tevékenysége miatt az Egyesület közgyűlése 2/3-os többséggel dönthet a tag, nyilvántartásból történő törléséről.

10.  Az egyesület szervezete:

-	Az egyesület működése során keletkezett iratokba bárki betekinthet, és abból saját költségén másolatot készíthet. A közgyűlés és a vezetőség ülései nyilvánosak.

-	A működésével kapcsolatos közérdekű információkat - így különösen a közhasznúsági jelentést, a közgyűlés és vezetőség célszerinti juttatásokról szóló határozatait - a székhelyén megtekinthető hirdetményben teszi közzé. 

-	A közgyűlés és a vezetőség döntéseit annak meghozatala után 10 napon belül írásban kell közölni az érintettekkel.

A.) A közgyűlés:

-	Az egyesület legfőbb szerve a közgyűlés, amely a tagok összességéből áll.
-	A közgyűlést szükség szerint, de legalább évente egyszer össze kell hívni.
-	A közgyűlést a vezetőség elnöke, akadályoztatása esetén annak titkára írásban hívja össze a tervezett napirend közlésével és a döntést igénylő ügyekre vonatkozó előterjesztés megküldésével egyidejűleg. A meghívót úgy kell megküldeni, hogy azt a tagok az ülést megelőzően nyolc nappal kézhez kapják.

A közgyűlést akkor is össze kell hívni, ha az ok és cél megjelölésével a tagok egyharmada vagy a felügyeletet gyakorló ügyészi szerv azt indítványozza.

-	Kizárólag a közgyűlés jogosult:

a)	az alapszabály jóváhagyására, illetve az alapszabály módosítására,
b)	a tagdíj összegének megállapítására,
c)	az éves költségvetés, illetve a zárómérleg jóváhagyására,
d)	az egyesület vezetőségének megválasztására, és azok esetleges felmentésére,
e)	a közhasznúsági jelentés elfogadása,
f)	dönteni a tagfelvétellel kapcsolatos fellebbezések és a tagok nyilvántartásából történő törlés kérdésében,
g)	az egyesületi célok megvalósításához kapcsolódó gazdálkodó tevékenység formájának és mértékének meghatározása,
h)	a tagok adatainak védelmével kapcsolatban az Egyesületre vonatkozószabályok megállapítása,
i)	dönteni más társadalmi szervezettel való egyesülés, szétválás vagy az esetleges feloszlás kimondásáról,
j)	dönt az egyesület működését érintő minden olyan kérdésben, melyet hatáskörébe von.

-	Az alapszabály illetőleg a taggyűlés döntése irányadó abban a kérdésben, hogy a napirendi téma nyílt, vagy titkos szavazással kerül-e elbírálásra. Amennyiben nem személyi kérdésről van szó, úgy a közgyűlés általánosságban nyíltan szavaz. A jelenlévő tagok 2/3-ának kérésére azonban bármely kérdésben titkos szavazást kell elrendelni. Személyi kérdésekben minden esetben titkos szavazással kell dönteni. Titkos szavazás esetében szavazatszedő bizottság - szükség esetében jelölőbizottság is létesítendő a közgyűlés által.

-	A jelenlévő szavazatra jogosult. tagok a napirend felől egyszerű szótöbbséges határozattal döntenek, szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt. 
Minősített, 2/3-ad-os többségű szavazat szükséges
a)	személyi kérdésekben történő döntéshez,
b)	költségvetés elfogadásához,
c)	éves beszámoló jóváhagyásához,
d)	az egyesület megszüntetésének, feloszlásának kimondásához, más egyesülettel történő egyesüléshez,
e)	alapszabály módosításhoz,
f)	tag kizárása ügyében,
g)	vállalkozási tevékenység elkezdéséhez.

-	A közgyűlés döntéseit határozati formában hozza, amit sorszámmal, évszámmal és KGY jelöléssel lát el. A határozatokról nyilvántartást kell vezetni.
-	A közgyűlés akkor határozatképes, ha a tagjainak 50 %-a + egy személy megjelent. Határozatképtelenség esetén az eredeti napirendi pontok megtartása mellett új közgyűlést kell összehívni, ami határozatképesnek minősül a megjelentek számától függetlenül. Az eredeti és az új időpont között legalább 1/2 órának el kell telnie.

-	A közgyűlés üléséről jegyzőkönyv készül, melyben rögzítésre kerül
a)	az ülés helye, ideje,
b)	a jelenlévők száma, neve,
c)	a döntés tartalma, és hatálya,
d)	a döntést támogatók és ellenzők valamint a tartózkodók számaránya,
e)	a tanácskozás lényege.

-	A közgyűlés határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki, vagy akinek közeli hozzátartozója (Ptk. 685. § b) pont), élettársa a határozat alapján 
a)	kötelezettség vagy felelősség alól mentesül, vagy
b)	bármilyen más előnyben részesül,
c)	illetve a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt.

Nem minősül előnynek az egyesület cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve az Egyesület tagjának a tagsági jogviszony alapján nyújtott, alapszabálynak megfelelő cél szerinti juttatás.

B.) Az egyesület vezetősége:

-	A közgyűlések között az egyesület képviseletét, ügyeinek intézését, a szervezési feladatokat, a rendezvények előkészítését és lebonyolítását 3 fős két évre választott vezetőség végzi.

-	A vezetőség a közgyűlés által választott elnökből, titkárból és egy fő elnökségi tagból álló háromtagú testület.

-	Az egyesület gazdálkodását a vezetőség irányítja, az éves költségvetésről, illetve a költségvetési keretek felhasználásáról a közgyűlésnek évente be kell számolni.

-	Az egyesület munkájáért a vezetőség tagjaként az elnök egy személyben is felelős.

-	Az egyesület képviseletét az elnök látja el, de harmadik személyekkel szemben, az elnök felhatalmazása alapján, a vezetőség valamennyi tagja jogosult a képviselet ellátására. Az elnök megbízása alapján meghatározott ügyben az egyesületet más is képviselheti.

-	Az egyesület gazdálkodási tevékenységi körében a pénzintézeti folyószámláról történő kifizetéshez az elnök és a titkár, elnök és az elnökségi tag vagy az elnök távollétében a titkár és a vezetőségi tag aláírása szükséges.

-	A választott tisztségviselők megbízatásuk lejárta után újraválaszthatók.

-	A vezetőség, mint az egyesület testületi szerve döntéseit ülésein hozza. A vezetőség üléseit a vezetőség elnöke, akadályoztatása esetén annak titkára írásban hívja össze a tervezett napirend közlésével és a döntést igénylő ügyekre vonatkozó előterjesztés megküldésével egyidejűleg. A meghívót úgy kell megküldeni, hogy azt a tagok az ülést megelőzően nyolc nappal kézhez kapják.

-	A vezetőség üléseit évente legalább két alkalommal, egyébként szükség szerint tartja.

-	A vezetőség üléseit az elnök, akadályoztatása esetén a titkár vezeti.

-	A vezetőség döntéseit határozati formában hozza, amit sorszámmal, évszámmal és VH jelzéssel lát el. A határozatokról nyilvántartást kell vezetni.

-	A vezetőség határozatképes, ha legalább két tagja jelen van. Határozatait egyszerű szótöbbséggel hozza. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.

-	A vezetőség üléséről jegyzőkönyv készül, melyben rögzítésre kerül
a)	az ülés helye, ideje,
b)	a jelenlévők száma, neve,
c)	a döntés tartalma, és hatálya,
d)	a döntést támogatók és ellenzők valamint a tartózkodók számaránya.
e)	a tanácskozás lényege.

-	Az Vezetőség hatáskörébe tartozó kérdések:
a)	előkészíti és összehívja a közgyűlést,
b)	gondoskodik a kézgyűlés határozatainak végrehajtásáról, irányítja és szervezi az Egyesület folyamatos működését, és ezekről éves beszámolót terjeszt a közgyűlés elé, - kidolgozza az Egyesület éves költségvetését és az ennek végrehajtásáról szóló éves gazdálkodási jelentést, a közgyűlés elé terjeszti,
c)	dönt minden olyan, az Egyesület működését érintő kérdésben, ami nem tartozik a közgyűlés kizárólagos hatáskörébe,
d)	javaslatot tesz a közgyűlésnek a következő év szakmai - szervezeti programjára, az Egyesület alapszabályának szükség szerinti módosítására és állást foglal mindazokban a kérdésekben, melyekben véleményalkotásra a közgyűlés felkéri.

-	A vezetőség határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki, vagy akinek közeli hozzátartozója (Ptk. 685. § b) pont), élettársa a határozat alapján 
a)	kötelezettség vagy felelősség alól mentesül, vagy
b)	bármilyen más előnyben részesül,
c)	illetve a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt.

Nem minősül előnynek az egyesület cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve a tagsági jogviszony alapján nyújtott, alapszabálynak megfelelő cél szerinti juttatás.

A közhasznú szervezet megszűntét követő két évig nem lehet más közhasznú szervezet vezető tisztségviselője az a személy, aki olyan közhasznú szervezetnél töltött be - annak megszűntét megelőző két évben legalább egy évig - vezető tisztséget, amely az adózás rendjéről szóló törvény szerinti köztartozását nem egyenlítette ki.

A vezetőség elnöke, titkára és tagja, illetve az annak jelölt személy köteles az egyesületet tájékoztatni arról, hogy vezető tisztséget tölt be más közhasznú szervezetnél. 

A vezetőség tagjai és elnöke összeférhetetlenségükről írásban tesznek nyilatkozatot.

Az egyesület szervezeti és működési szabályzatának a jogszabályokkal és az alapszabállyal összhangban történő elkészítése és aktualizálása a vezetőség feladata, melyet e közgyűlés hagy jóvá.

C.) Az elnök:

-	Az egyesület elnökét a közgyűlés választja két évre.
-	Összehívja a közgyűlést, azon elnököl. Legalább évente kétszer összehívja a vezetőséget.
-	Az egyesületi érdekek megvalósítása végett megszervezi annak gazdálkodását, gondoskodik a szervezeti és működési szabályzat betartásáról. 
-	Közgyűlés elé terjeszti az éves munkatervet, költségvetést.
-	Szakmai és társadalmi kapcsolatokban képviteli az egyesületet.
-	Az elnök előkészíti a közgyűlés, a vezetőség üléseinek napirendjét, és gondoskodik döntései, végrehajtásáról.
-	Gondoskodik a határozatok írásba foglalásáról, és annak elkülönített, hozzáférhető módon, a székhelyen történő őrzéséről.
-	Intézi az egyesület pénzügyi, gazdasági ügyeit, előkészíti az éves költségvetést, és az éves beszámolót.
-	Gondoskodik arról, hogy az egyesület tevékenysége a gazdálkodásra vonatkozó jogszabályoknak és előírásoknak megfeleljen.
-	Az elnök egyes részfeladatai ellátásával a vezetőség bármely tagját vagy az egyesület bármely bizottságát vagy tagját megbízhatja - eseti jelleggel.
-	Akadályoztatása esetén a titkár helyettesíti.
-	Egyes feladatok előkészítésére, megvalósításának szervezésére az egyesület tagját kijelölheti.
-	A közgyűlés az elnök feladatkörét határozatával bővítheti, vagy egyes intézkedéseket saját hatáskörébe vonhatja.

D.) A titkár:

-	Az egyesület titkárát a közgyűlés választja két évre.
-	Az elnök akadályoztatása esetén ellátja az elnök feladatait.
-	Részt vesz a vezetőség és a közgyűlés üléseinek előkészítésében.
-	Közreműködik az egyesület rendezvényeinek szervezésében.
-	A titkár az elnökkel történt előzetes egyeztetés szerint kapcsolatot tart a külső szervekkel, támogatókkal, az egyesület tevékenységével kapcsolatos, érintettekkel.
-	Az Egyesület hálózati szintű kiépítését szervezi.

E.) Elnökségi tag:

-	Az egyesület elnökségi tagját a közgyűlés választja két évre.
-	Feladatait a vezetőség határozza meg.

F.) Az egyesület felügyelő szerve:

Az egyesület működését és gazdálkodását felügyelő bizottság ellenőrzi.

A felügyelő bizottság három tagból álló szerv, mely tagjai közül elnököt választ és ügyrendjét maga állapítja meg, melyet a közgyűlés hagy jóvá.

A felügyelő szerv ellenőrző tevékenysége során a vezető tisztségviselőktől jelentést, a szervezet munkavállalóitól pedig, tájékoztatást vagy felvilágosítást kérhet, továbbá a közhasznú szervezet könyveibe és irataiba betekinthet, azokat megvizsgálhatja.

A felügyelő szerv elnöke és tagja a közhasznú szervezet vezető szervének ülésén tanácskozási joggal részt vehet, illetve részt vesz.
A felügyelő szerv köteles az intézkedésre jogosult vezetőszervet tájékoztatni, és annak összehívását kezdeményezni, ha arról szerez tudomást, hogy

a)	a szervezet működése során olyan jogszabálysértés vagy a szervezet érdekeit egyébként súlyosan sértő esemény (mulasztás) történt, amelynek megszüntetése vagy következményeinek elhárítása, illetve enyhítése az intézkedésre jogosult vezetőszerv döntését teszi szükségessé;
b)	a vezető tisztségviselők felelősségét megalapozó tény merült fel.

Az intézkedésre jogosult vezetőszervet a felügyelő szerv indítványára - annak megtételétől számított harminc napon belül - össze kell hívni. E határidő eredménytelen eltelte esetén a vezetőszerv összehívására a felügyelő szerv is jogosult.

 Ha az arra jogosult szerv a törvényes működés helyreállítása érdekében szükséges intézkedéseket nem teszi meg, a felügyelő szerv köteles haladéktalanul értesíteni a törvényességi felügyeletet ellátó szervet.

Nem lehet a felügyelő szerv elnöke vagy tagja, illetve könyvvizsgálója az a személy, aki
a)	a vezetőszerv elnöke vagy tagja,
b)	a közhasznú szervezettel a megbízatásán kívüli más tevékenység kifejtésére irányuló munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, ha jogszabály másképp nem rendelkezik,
c)	a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásából részesül - kivéve a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatásokat, és a társadalmi szervezet által tagjának a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő cél szerinti juttatást -, illetve
d)	az a)-c) pontban meghatározott személyek hozzátartozója (Ptk. 685. § b) pont), élettársa.

A vezetőség tagjai és elnöke összeférhetetlenségükről írásban tesznek nyilatkozatot.

11. Az egyesület vagyona:

-	Az Egyesület gazdálkodásának bevételeit a tagdíjak, az Egyesület céljainak megvalósítására nyújtott kül- vagy belföldről származó támogatások, adományok, az Egyesület által pályázatok keretében elnyert támogatások valamint az Egyesület gazdálkodó tevékenységének bevételei képezik.

-	A tagdíj összegének meghatározása a közgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik. A tagdíj összegét a közgyűlés 1.000-Ft/év összegben határozta meg. 

-	Az egyesület vállalkozási tevékenységet csak közhasznú céljainak megvalósítása érdekében, azokat nem veszélyeztetve végez.

-	Gazdálkodása során elért eredményét nem osztja fel, azt az alapszabályban meghatározott tevékenységre fordítja.

12.  Az egyesület a Hajdú-Bihar Megyei Bíróság által vezetett nyilvántartásba történő felvétellel az alapító közgyűlés időpontjára visszamenőleges hatállyal válik jogképessé.

13.  Az egyesület megszűnik:

-	Ha a közgyűlés kimondja megszűnését,

-	Ha más társadalmi szervezettel egyesül,

-	Ha a tagok száma 10 fő alá csökken,

-	Ha az ügyész keresete alapján a bíróság feloszlatja.

Amennyiben az Egyesület, nem más társadalmi szervezettel, történő egyesüléssel szűnik meg, a közgyűlésnek:

-	ki, kell jelölnie azt a személyt, aki a megszűnéshez kapcsolódó gazdálkodási, elszámolási feladatokat elvégzi /egyesületi felszámoló /, a követeléseket behajtja, a hitelezőket kielégíti és a hitelezők kielégítése után fennmaradó vagyont és a közgyűlés döntése szerint,
-	vagy más hasonló célú egyesület vagy alapítvány részére átadja,
-	vagy a működés utolsó három évében a tagok által ténylegesen befizetett tagdíjak arányában a tagok között osztja fel.

14. Az egyesület közhasznú szervezet, mely besorolás a Hajdú-Bihar Megyei Bíróságon történő nyilvántartásba vétellel jön létre.

Az alapszabályban nem szabályozott kérdésekben a Magyar Köztársaság Polgári törvénykönyvéről szóló módosított 1959. évi IV. törvény és a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. törvény rendelkezései irányadók.

D e b r e c e n , 2004. április 24.

								__________________
elnök